> # Capitolul 2

> APRECIEREA MARIMII MUTARILOR DE YOSE
> (continuare)

> B: Yose in simplu-sente (yose contra-sente)
> Diagrama 2.13 | Diagrama 2.14
> In Dia.2.13, negrul castiga 1 punct in sente ; albul trebuie sa se apere la 2. In Dia.2.14, albul joaca primul si reuseste sa-l impiedice pe negru sa joace ca in varianta precedenta, obtinand 1 punct printr-o mutare de contra-sente.
> Diagrama 2.15 | Diagrama 2.16
> In Dia.2.15, negrul captureaza 1 piatra a albului (notata "x") si anihileaza 1 punct din teritoriul albului, corespondent pietrei alb 2. Datorita faptului ca piatra negru 1 ar putea fi capturata ulterior intr-un ko, nu se poate spune ca negrul a dobandit aici 2 puncte, ci doar 1 punct forte. In Dia.2.16, albul isi conecteaza piatra la 1 si previne diagrama precedenta. Avand in vedere cele spuse mai sus, prin reciprocitate, albul castiga 1 punct forte.
> Diagrama 2.17 | Diagrama 2.18
> In Dia.2.17, negrul castiga in sente 1, 5 puncte. Dupa ce anihileaza 1 punct al albului impingand, negrului ii ramane un avantaj secundar, adica mai poate juca la A si anuleaza, eventual, punctul albului de la B. In acelasi timp, si albul ar putea conecta la A, castigand 1 punct. In concluzie, o mutare la A poate fi considerata ca valorand doar 0,5 puncte. In Di.2.18, albul joaca la 1 si previne diagrama precedenta, de unde putem trage concluzia ca mutarea albului aici valoreaza si ea 1,5 puncte in contra-sente.
> Diagrama 2.19 | Diagrama 2.20
> In Dia.2.19, negrul castiga 2 puncte in sente datorita faptului ca, dupa ce impinge la 1, iar albul se apara cu 2, albul va mai trebui sa-si conecteze (mai tirziu, atunci cand negrul va ocupa punctul A) cele 3 pietre, la B. In Di.2.20, albul conecteaza si impiedica diagrama precedenta, obtinand astfel 2 puncte in contra-sente.

> ( continuarea in numarul viitor)