> # Partide celebre

> Kaku Takagawa vs. Hashimoto, Honinbo
> Honinbo era numele Scolii de Go fondata de Sansa (preot al templului Jakko-ji, din Kyoto). Razboiul civil care, in sec. XVI, cuprinsese intreaga tara, nu le mai lasase japonezilor prea mult timp pentru Go. Sansa a avut un rol deosebit in revitalizarea jocului, prin numirea sa in postul de "go-dokoro" (autoritate suprema - guvernamentala - in domeniul Go-ului) si prin infiintarea propriei sale scoli de Go. De atunci, titlul de Honinbo a fost acordat celui care, prvovenind din aceasta familie, reusea sa se impuna in fata tuturor ca experienta si pricepere intr-ale jocului. In 1937, Shusai Honinbo XXI a decis sa renunte la pozitia sa, incredintind Titlul proaspat infiintatei organizatii Nihon-kiin (trustul de presa Manichi obtinind dreptul de a-l folosi intr-un sistem anual de campionate). In 1950 si 1951 detinatorul titlului a fost Hashimoto Utaro, 8 dan (Honinbo Sho-u - conform dreptului fiecaruia dintre detinatori de a adopta un alt nume, pe perioada respectiva). Hashimoto se desprinsese insa de Nihon-kiin, impreuna cu un grup mai mare de jucatori, infiintind Kansai-kiin (organizatie rivala, de mai mici dimensiuni dar deosebit de puternica). In aceasta situatie, recuperarea Titlului Honinbo devenise bineinteles o dorinta fireasca a celor de la Nihon-kiin. In 1952 aceasta sarcina i-a revenit lui Takagawa Kaku, 7 dan. Takagawa cistigase concursul pentru desemnarea Challenger-ului (cel ce urma sa se confrunte cu detinatorul titlului) dar nimeni nu-si punea prea mari sperante in rezultatul meciului decisiv cu Hashimoto. Intr-o perioada in care printre numele de rezonanta ale Go-ului japonez se numarau Go Seigen sau Kitani Minoru - ca sa nu-i pomenim decit pe ei) Takagawa era considerat ca avind un joc nespectaculos, cu rezultate modeste in partidele cu ceilalti jucatori de top. alb : Honinbo Sho-u negru : Kaku Takagawa, 7 dan data : 25 - 26 Iunie, 1952 komi : 4,5 puncte timp de gindire: 11 ore fiecare rezultat : albul abandoneaza dupa 223
> Figura 1 (miscarile 1 - 32) | Negru 1, 3: Nirensei - una dintre deschiderile preferate ale lui Takagawa Negru 9 este jucat cu intentia de se intra in joseki - ul din Dia.1 (si continuarea din Dia.2) Dia. 1
> Dia. 2 | Dia. 3
> Dia. 2: In urma secventei din Dia. 1 si a continuarii de aici negrul reuseste sa se stabilizeze in colt, limitind (intr-o oarecare masura) posibilitatile de dezvoltare ale albului. Daca albul nu vrea ca negrul sa devina atit de solid spre centru, atunci poate juca in loc de 1 din Dia. 2, ca in Dia. 3.
> Alb 20: O miscare cu totul noua, care nu mai aparuse niciodata pina atunci, in nici o intilnire oficiala, avind darul de a-i uimi pe toti cei care urmareau partida. Daca negru 9 din Fig. 1 ar fi fost jucat la A, atunci alb 20 ar fi fost o miscare naturala ... asa insa, era ceva cu totul neobisnuit.
> Negru 29: Putea fi jucat mai simplu (si mai bine) la 30 (vezi Dia. 4) Dia. 4: Negru 1 de aici asigura grupul din colt, albul trebuind sa continue in mod firesc cu 2. Aceasta este o metoda mai clara si mai simpla de joc. | Dia. 4
> Negru 31: Negrul ar putea fi tentat sa joace la 32 dar n-ar fi o idee prea grozava - dupa cum o arata secventa pina la 4 din Dia. 5, in urma careia pierde grupul din colt. | Dia. 5
> Figura 2 (miscarile 33 - 50) | alb 44: ia ko la 40 negru 47: ia ko la 41 alb 50: ia ko la 40
> Negru 35: Poate fi jucat la 1 din Dia. 6, ajungindu-se la o lupta de ko. Dupa negru 13 din aceasta diagrama, atit albul cit si negrul vor continua sa joace in alte parti ale tablei, incercind sa gaseasca un moment prielnic pentru a putea reveni si rezolva definitiv ko-ul din colt. |
> Dia. 6 |  | alb 8: ia ko la 4 negru 11: ia ko la 5 alb 14: ia ko la 4
> Alb 36, 38: Mutari standard, foarte puternice. Ca raspuns la alb 38, negru 1 din Dia. 7 nu ar fi bine, deoarece ar permite alb 2; cele doua pietre albe din dreapta vor stingheri libertatea de miscare a negrului.
> Dia. 7 | Dia. 8

> Dia. 8: Nici negru 1 din aceasta diagrama nu este o mutare acceptabila, deoarece dupa alb 2 acesta isi va putea lega pietrele.
> Negru 39: Este jucat pentru a separa pietrele albului. Ambii jucatori asteapta sa joace ko-ul.

> Negru 49: Nu este bine sa captureze la A (vezi continuarea din Dia. 9)
> Dia. 9: Daca in loc sa se apere, ca in partida, negrul ar juca acest 1, albul ar taia cu 2 si - chiar daca negru 5 si 7 vor mai captura o piatra pe linia a doua - nu va mai exista nici un raspuns bun la alb 8: negrul nu-si poate salva pietrele (daca in continuare negru A, atunci alb B ameninta C ... sau daca negru C, alb B).

> Dia. 9

> Figura 3 (miscarile 51 - 64)

> Negru 53: Miscarea necesara, in aceasta pozitie. Daca negrul ar fi incercat sa blocheze direct, cu negru 54, ar fi urmat alb 62, negru 53, alb 60, negru A, alb 61 ... iar grupul negru din coltul sting ar muri in cel mai natural mod.
> Negrul vrea sa-si salveze grupul din colt jucind ko-ul ... dar nu imediat.
> Negru 59: Daca ar fi fost jucat la 60, ar fi urmat alb 59, negru B iar albul, cu C, ar fi scapat din incercuire.

> Figura 4 (miscarile 65 - 88)

> Negru 67: In locul acestei miscari, negru 73 ar fi fost un pic mai bine (vezi Dia. 10). Asa cum a fost jucat in partida, albul a reusit sa faca si miscarea 70 - obtinind "forma buna".

> Dia. 10

> Fusese o zi fierbinte de vara. Concentrarea celor doi maestri, aplecati deasupra tablei galbene de lemn, era totala. Dinspre plaja se mai auzeau tipetele copiilor, asa incit geamurile fusesera inchise. Nici un zgomot nu trebuia sa le tulbure linistea. La un moment dat insa, au fost nevoiti sa lase briza marii sa adie prin camera. In 1952 nu existau aparate pentru aer conditionat.
> Scorul meciului pentru Titlul Honinbo era 1-1, aceasta fiind cea de a treia partida. Takagawa incerca sa uite responsabilitatea pe care o avea, de a aduce titlul inapoi, la Nihon-kiin. Stia ca multi isi pusesera sperantele in el; o simtea ca pe o uriasa sarcina spirituala. Trebuia insa, sa se concentreze numai si numai asupra jocului ...

> Figura 5 (miscarile 89 - 102)

> Negru 89: O procedura normala de reducere, invitind la secventa din Dia. 11. Alb 90 este insa un puternic contraatac, separind negrul.

> Dia. 11

> Negru 93 si secventa care urmeaza, constituie un plan radical, deosebit de curajos. Negrul abandoneaza doua pietre in coltul de sus, in scopul de a construi un zid puternic catre centru.

> Figura 6 (miscarile 103 - 118)

> Negru 103: O miscare buna, cu potential; promite ca mai tirziu, negrul sa poata invada teritoriul alb ca in Dia. 12. Rezultatul, favorabil negrului, este un ko.

> Dia. 12

> Negru 105: negru A ar fi putut fi un alt punct interesant, dar lui Takagawa nu-i convenea o eventuala amenintare cu alb 5.
> Alb 108: alb B ar putea constitui o alternativa; este foarte greu sa decizi care-i mai buna.
> Alb 112: Daca ar fi conectat la 13, negru C ar fi adus grupul alb intr-o pozitie extrem de grava.
> Alb 114, 116: Acest dekiri (impinge si taie) este o modalitate puternica de joc. Negrul sacrifica inca patru pietre planuind sa atace grupul alb din dreapta.

> Figura 7 (miscarile 119 - 148)

> Negru 125: Pregateste atacul grupului alb din partea dreapta a tablei. Problema este ... in ce masura va reusi acest lucru, avind in vedere existenta imensului ko ramas in stinga-jos.
> Alb 136: Inevitabila pentru alb. Daca in locul ei ar fi jucat alb 37, negru A ar forta alb B urmat de negru 46; grupul alb este muribund.
> Alb 40: Daca ar fi fost jucat la 41, atunci negru 40 ar fi fost urmatoarea miscare - ceea ce nu i-ar fi convenit albului. In acest fel negrul apuca sa joace 41 lasind albul cu multe defecte.
> Negru 145: Simplu la 49 putea fi o alternativa.
> In acest stadiu al partidei, albul este superior ca teritoriu dar mai are de rezolvat problema ko-ului din stinga-jos. Rezultatul acestui ko este decisiv pentru rezultatul partidei.

> Figura 8 (miscarile 149 - 200)

> negru 155 ia ko la A
> alb 158 ia ko la 50
> negru 161 ia ko la A
> alb 164 ia ko la 50
> negru 167 ia ko la A
> alb 170 ia ko la 50
> negru 173 ia ko la A
> alb 176 ia ko la 50
> negru 179 ia ko la A
> alb 182 ia ko la 50
> negru 185 ia ko la A
> negru 191 la 69
> alb 192 ia ko la 50

> Negru 157: Nu putea fi jucat la 75 deoarece continuarea alb 69 ar fi obtinut un dublu ko.

> Figura 9 (miscarile 201 - 223)

> negru 209 ia ko la 9
> alb 212 ia ko la B
> negru 215 ia ko la 9
> alb 222 ia ko la B

> Dupa negru 223 (23 in Fig. 9), albul nu mai poate sustine lupta de ko. Imensul "Dragon alb" (grupul din dreapta-sus) ar putea trai daca ar juca la C ... dar dupa ce negrul captureaza ko-ul cu B, albul nu ar mai avea amenintari pe masura. In aceasta situatie, albul se vede nevoit sa abandoneze.

> Takagawa a cistigat cu 4-1 in fata lui Hashimoto - readucind astfel Titlul Honinbo la Nihon-kiin. Toti l-au aplaudat pe noul Honinbo care, mai tirziu, avea sa se confeseze unor prieteni ca aceasta victorie fusese si pentru el o mare surpriza. Putini crezusera ca acest rezultat ar fi fost posibil dar de atunci, Takagawa si-a mentinut titlul timp de noua ani consecutiv, invingind pe rind noua chalengeri de renume.