> # Capitolul 2

> APRECIEREA MARIMII MUTARILOR DE YOSE
> (continuare)

> Diagrama 2.21 | Diagrama 2.22
> In Dia.2.21, negrul cāstiga 2 puncte īn sente; negrul īmpinge la 1, albul captureaza la 2, īn urma acestui schimb negrul anihilānd 1 punct pe care albul l-ar fi putut obtine īn locul corespunzator pietrei albe de la 2. Ulterior, albul va mai trebui sa-si conecteze pietrele la A. Īn concluzie, valoarea mutarii pe care a facut-o negrul este de 2 puncte īn sente. In Dia.2.22, albul cāstiga, printr-o mutare de contra-sente, 2 puncte. Blocānd la 1, albul īmpiedica anihilarea punctului aratat īn diagrama precedenta, precum si punctul de teritoriu ramas dupa ridicarea prizonierului negru, realizānd, īn total, 2 puncte.
> Diagrama 2.23 | Diagrama 2.24
> In Dia.2.23, negrul cāstiga 3 puncte īn sente. Dupa ce negrul joaca la 1, anihilāndu-i 1 punct albului, albul se vede nevoit sa joace sagari la 2, pierzānd astfel īnca 1 punct, pentru a face ochi, iar, ulterior, albul mai trebuie sa renunte la 1 punct, conectāndu-se la A. In Dia.2.24, albul cāstiga 3 puncte īn contra-sente. Dupa ce albul blocheaza la 1, acesta īsi rezolva toate problemele care ar putea aparea, dupa cum am vazut īn diagrama precedenta - probleme care l-ar putea costa pe alb 3 puncte.
> Diagrama 2.25 | Diagrama 2.26
> In Dia.2.25,albul cāstiga 4 puncte īn sente. Dupa ce albul joaca hane la 1, acesta dobāndeste 1 punct la A, anihileaza 2 puncte din teritoriul negrului si īl obliga pe negru sa conecteze mai tārziu la B, acesta din urma mai pierzānd 1 punct. In Di.2.26, negrul cāstiga 4 puncte īn contra-sente. Dupa ce joaca sagari la 1, negrul īsi asigura cele 3 puncte de la C, D si E si anihileaza 1 punct al albului la F (daca el nu va bloca imediat la G), pe care albul l-ar fi facut automat jucānd diagrama precedenta.
> Diagrama 2.27 | Diagrama 2.28
> In Dia.2.27, negrul cāstiga 4 puncte īn sente. Īn secventa care īncepe cu hane negru la 1 si se termina cu conectarea albului la 4, negrul reuseste sa anihileze īn sente 2 puncte ale albului, corespunzatoare pietrelor 2 si 4, si previne diagrama urmatoare, unde ar pierde 2 puncte, la 2 si la B. In Di.2.28,albul cāstiga 4 puncte īn contra-sente. Dupa ce se joaca secventa 1-3, albul reuseste sa anihileze 1 punct al negrului, corespunzator pietrei marcate cu cifra 2; ulterior, cānd va fi ocupat si dame-ul (punct neutru) de la A, negrul va trebui sa mai joace īn propriul teritoriu, de exemplu la B, pentru a se apara, pierzānd inca 1 punct. Īn acelasi timp, albul previne pierderea a 2 puncte, dupa cum am vazut īn diagrama precedenta.
> Diagrama 2.29 | Diagrama 2.30
> In Dia.2.29, negrul cāstiga 4 puncte īn sente. Dupa ce negrul joaca hane la 1, albul joaca sagari la 2; negrul reuseste sa anihileze 3 puncte din teritoriul adversarului, si anume pe cele corespunzatoare punctelor A, B si pe cel corespunzator pietrei notate cu cifra 2. Īn acelasi timp, negrul īsi salveaza 1 punct, dupa cum putem observa īn diagrama urmatoare. In Di.2.30, albul cāstiga 4 puncte īn contra-sente. Jucānd sagari la 1, albul īsi adjudeca cele 3 puncte din teritoriul sau, aflate īn disputa, si īmpiedica obtinerea a 1 punct de catre negru (automat), ca īn diagrama precedenta - albul putānd juca, mai tārziu la C, iar negrul fiind obligat sa se conecteze la D.

> ( continuarea in numarul viitor)