> # YOSE

> b) Ordinea mutarilor de tipuri diferite
> (partea 6-a, continuare)

> Situatia pe care v-o prezentam in Dia. 1.61 seamana intrucitva cu cea din Dia. 1.53, insa am adaugat aici doua noi grupuri de pietre (alb si negru), in coltul din stinga-jos al tablei - modificându-se, bineînteles, si ordinea in care mutarile trebuie abordate. Daca negrul ar fi in sente, cum ar trebui el sa joace ? Care ar fi diferenta fata de Dia. 1.53 ? Care este mutarea de yose cea mai mare si care - cea mai mica ?
> Diagrama 1.61
> Situatia pe care v-o prezentam in Dia. 1.61 seamana intrucitva cu cea din Dia. 1.53, insa am adaugat aici doua noi grupuri de pietre (alb si negru), in coltul din stinga-jos al tablei - modificându-se, bineînteles, si ordinea in care mutarile trebuie abordate. Daca negrul ar fi in sente, cum ar trebui el sa joace ? Care ar fi diferenta fata de Dia. 1.53 ? Care este mutarea de yose cea mai mare si care - cea mai mica ?
> Diagrama 1.62 | In Dia. 1.62, plecind de la principiul ca trebuie sa optam mai intii mutarile de yose in dublu-sente si sa jucam dinspre spatiile largi catre spatiile strimte, descoperim ca negrul poate juca mai intii yose in simplu-sente cu secventa 1-2, apoi poate continua dinspre spatiile largi cu 3, catre spatiile strimte, unde mutarea 17 incheie intreaga serie de mutari. Aceasta este ordinea corecta de joc pentru negru. Teritorul albului a fost redus in aceasta situatie, la un total de 32 de puncte
> Diagrama 1.63 | In Dia. 1.63, avem exemplificata o secventa aberanta, care nu tine cont de principiile jocului de yose, mai precis jocul in spatiile largi este vazut aici ca fiind mai important decit folosirea sente-ului din coltul din stinga-jos al tablei. Cind negrul joaca la 1, albul profita de ocazie si joaca yose de contra la 2. Intreaga diagrama se incheie cu albul beneficiind de 33 de puncte de teritoriu. In plus, diagrama de fata mai demonstreaza o data faptul ca o mutare yose de contra este echivalenta dublului uneia de yose in (dublu-) gote, mutarea 2 aducindu-i albului 2 puncte in loc de 1.
> Diagrama 1.64 | In Dia. 1.64, negrul nu tine cont nici de principiul jocului in sente, nici de cel al jocului dinspre spatiile largi inspre cele strimte. Dupa secventa 1-12 albul realizeaza un teritoriu de 35 de puncte
> Diagrama 1.65 | In Dia. 1.65, observam ca cea mai mare mutare a negrului este la A, acesta obtinind 1 punct in sente (albul e obligat sa blocheze la B). Cea mai mica mutare pe care negrul o poate face este la C. Ambele mutari, atit A cit si C, aduc cite 1 punct negrului, insa marea diferenta dintre acestea este ca mutarea A beneficiaza de avantaj secundar

> In numarul viitor ....