> # Comentariu special

> Aceata partida a fost jucata in ultima etapa (Finala Invingatorilor) a calificarilor pentru editia a 19-a a titlului Judan (1980).
> Comentariile facute de Hashimoto Shoji (9d), au aparut in revista Gekkan Gogaku, in urma intrbarilor primite din partea cititorilor acestei reviste - intrebari pe care, probabil ca ni le-am putea pune fiecare dintre noi.

> alb : Kobayashi Koichi (9 dan) negru : Hashimoto Shoji (9 dan) komidashi : 5,5 p rezultat : negru cistiga prin abandon dupa 179
> Figura 1 (miscarile 1 - 10) | Alb 6 (intrebare): Poate fi jucata aceasta miscare mai sus, pe hoshi ? (raspuns): Alegerea intre actualul alb 6 si punctul de hoshi este o problema de "gust", nu una de "mai bine" sau "mai rau". Alb 6: De ce nu joaca albul pe latura de sus, ca in Dia.1 ? (vezi raspunsul la Dia. 1)
> Dia. 1 | Dia.1 (raspuns): Daca s-ar juca asa, negrul ar obtine o structura ideala pe latura, intr-o zona in care (in absenta acestei secvente), albul ar putea juca A - cu posibilitatea extensiei la B. Tocmai pentru a nu-si strica aceasta optiune, albul a jucat in partida pe latura de jos. Alb 8 (intrebare): Poate albul juca hasami la 9 cu aceasta miscare ? (vezi comentariile de la Dia.2) Dia. 2
> Dia.2 (raspuns): Asa s-ar derula jocul, in mod normal, dupa hasami cu alb 1 si ar putea constitui o posibilitate rezonabila de continuare a partidei. Alb 11 (totusi) are defectul mentionat in comentariile de la Dia.1 ... deci s-ar putea ca albul sa nu fie pe deplin multumit.
> Alb 10 (intrebare): Ar fi putut albul juca aceasta miscare la D (in Fig.1), ca in Dia.3 ? Dia.3 (raspuns): Alb 1 de aici ar putea fi o miscare excelenta. Din moment ce acesta este si punctul ideal pentru negru - in aceasta deschidere "chinezeasca" joasa - este bine pentru alb sa il ocupe el insusi. Ne-am putea astepta la continuarea pina la negru 22 de aici (cu toate ca albul ar putea sa nu mai conecteze la 21). Dupa aceasta secventa totusi, se pare ca piatra alba notata cu trinughi ar fi fost mai bine pozitionata cu o linie mai sus. | Dia. 3
> Figura 2 (miscarile 11 - 22) | Negru 11 (intrebare): De ce ati jucat asa aceasta miscare ? (raspuns): Intr-o partida recenta, juata cu Kobayashi, am jucat negru 11 la A - intr-o situatie similara. Acum, am ales acest raspuns pentru a nu ma repeta. Alt motiv a fost ca, atacind baza pietrei albe, negru 11 impiedica extensia la B. Un al treilea motiv a fost ca, daca negru ar juca totusi la A, urmat de secventa din Dia.4 ... (vezi Dia.4)
> Dia.4: Dupa secventa de aici, negrul va trebui sa fie tot timpul atent la o posibila invazie in E. | Dia. 4
> Alb 12 (intrebare): Se putea juca acum ca in Dia. 5 ? Dia.5 (raspuns): Este adevarat ca alb 1 de aici este un punct slab al pietrelor negre din colt dar, in aceasta pozitie, negrul va putea separa pietrele albe cu secventa pina la 4, trecind la contraatac. Cele doua pietre notate cu "triunghi" lucreaza bine iar albul va avea probleme in continuare. Daca acum albul ar juca la A, atunci negrul ar obtine o dezvoltare buna cu B. | Dia. 5
> Alb 12 (intrebare): De ce nu joaca albul ca in Dia. 6 ? Dia.6 (raspuns): Aceasta secventa il face pe alb supraconcentrat. Daca am considera secventa din Dia.4 ca fiind cea mai fireasca dezvoltare, atunci schimbul alb 1 pentru piatra neagra notata cu triunghi din Dia.6 este, in mod evident, avantajos negrului (eliminind amenintarea din A). | Dia. 6
> Alb 12 (intrebare): As sugera, pentru aceasta miscare a albului, secventa din Dia. 7 Dia.7 (raspuns): Secventa pina la 5 de aici ofera albului o forma frumoasa dar lipsita de vigoare. Daca vrea sa raspunda spiritului agresiv al miscarii negru 11 din partida, continuarea cu alb 12 este singura replica. | Dia. 7
> Negru 13 (intrebare): Ce se intimpla daca ar fi fost jucat ca negru 1 din Dia. 8 ? Dia.8 (raspuns): Dupa negru 1 de aici, albul ar putea presa cu 2 si 4. Problema este ca, in continuare, negrul va taia cu secventa negru A, alb B, negru C. Alb 14: (intrebare): Poate fi jucat la 15 (Fig.2) ? (raspuns): Nu, pentru ca aceasta i-ar oferi ocazia negrului sa se intareasca, presind cu C. | Dia. 8
> Alb 16: (intrebare): Imi dau seama ca, daca albul nu raspunde miscarii negru 15, va avea de suferit dupa negru 16 ... dar nu s-ar fi putut raspunde cu alb 16 ca in Dia.9 ? Dia.9 (raspuns): Eram pregatit sa raspund asa, daca albul ar fi jucat acest 1 in locul miscarii 16 din partida. Dupa secventa pina la 4 de aici, latura de sus a negrului arata bine iar mai tirziu el va putea lovi cu o miscare la A. Alte secvente (ca cea din Dia. 10, de pilda), sint posibile ... dar foarte complicate. |
> Dia. 9 | Dia. 10
> Alb 18: (intrebare): Se putea juca alb 1 din Dia. 11 ? Dia.11 (raspuns): Daca alb 18 din partida ar fi fost jucat ca acest 1 de aici, negru ar fi fost bucuros sa continue cu secventa pina la 4. | Dia. 11
> Negru 21 (intrebare): Poate negrul sa joace aceasta miscare pe latura de sus, ca in Dia.12 ? Dia.12 (raspuns): Negru 1 de aici este foarte bun pentru latura de sus; alb 2 este insa un punct bun pentru intreaga tabla. In plus, negrul va avea o noua problema: eventualitatea unei taieturi cu alb A, negru B, alb C. Saltul in centru, la un spatiu (ikken tobi), din partida, era un punct esential pentru amindoi; alb 22 din partida ar fi trebuit si el sa iasa in continuare, cu D. | Dia. 12
> Alb 22 (intrebare): Putea fi jucat cu o linie mai la stinga, ca in Dia.13 ? Dia.13 (raspuns): Nu, pentru ca alb 1 de aici ar oferi negrului o replica favorabila si mult prea comoda, cu miscarile 2 si 4. | Dia. 13
> Figura 3 (miscarile 23 - 32) | Alb 24 (intrebare): De ce nu blocheaza albul la A ? (vezi Dia. 14) Dia. 14 (raspuns): Dupa secventa de aici, albul nu a obtinut aproape nimic in plus ... iar negrului ii va ramine (pentru mai tirziu), taietura in B. Dia. 14
> Alb 26 (intrebare): De ce nu joaca albul 26 ca in Dia.15 ? Dia.15 (raspuns): Dupa alb 1 de aici, negru ar juca 2 iar albul ar bloca cu 3; acum negru 4 ar putea crea mari neplaceri. Daca alb 3 ar fi jucat la A, pentru a impiedica secventa anterioara, negru va juca la B iar albul nu va obtine in final nimic. | Dia. 15
> Alb 26 (intrebare): Si daca albul ar taia cu 26, ca in Dia.16 ? Dia.16 (raspuns): in mod normal s-ar putea banui ca atunci cind albul lupta intr-o zona in care negru este puternic, acesta din urma va obtine un rezultat mai bun. In cazul de fata lupta este insa extrem de complicata (vezi variantele din Dia.17 si Dia.18). | Dia. 16
> Dia. 17 | Dia. 18
> Dia,17: Daca dupa secventa de aici negrul nu se va apara pe latura, atunci alb A duce la un Ko; oricum, rezultatul acesta este inadmisibil pentru negru. Probabil ca cel mai bun rezultat pe care-l poate obtine negrul in aceasta situatie (pornind de la pozitia din Dia.16) ... este varianta din Dia.18. Alb 30 (intrebare): Ar fi putut taia albul ca in Dia.19 ?
> Dia.19 (raspuns): Daca albul ar taia ca aici, dupa secventa din aceasta diagrama va obtine profit pe latura de sus ... dar grupul sau central trebuie sa se astepte la vremuri grele. In plus, negrului ii va ramine oricind posibilitatea unei invazii la A. | Dia. 19
> Alb 32 (intrebare): Putea albul juca aceasta miscare ca in Dia.20 ? Dia.20 (raspuns): Albul poate continua asa dupa negru 31 din partida, dar rezultatul obtinut nu este suficient de multumitor. | Dia. 20
> Figura 4 (miscarile 33 - 40) | Negru 35 (intrebare): Rezultatul, dupa negru 35, este catastrofal pentru alb. Nu se putea face chiar nimic pentru a-l evita ? (raspuns): Cu toate ca multi cititori au gindit asa, catastrofa nu este totusi chiar atit de mare, pe cit ar putea pare. Evaluarea facuta de Kobayashi a fost : "Pina la negru 35, consider pozitia albului ca fiind corecta. A patruns pe latura de sus iar zidul negru exterior nu-i prea puternic. Schimburile de sarituri din centru i-au convenit albului, deoarece accentueaza valoarea pietrei notate cutriunghi, de pe latura de jos." Probabil ca exista si multi profesionisti care privesc ceva mai circumspect rezultatul albului pina la miscarea 35 a partidei. In fond, negrul nu are de ce se plinge si unii pot considera ca ar avea chiar un mic avantaj. De fapt, sansa negrului consta in faptul ca, intr-un viitor oarecare, va avea posibilitatea gasirii unei cai de atac (a grupului alb din centru), care sa-i creeze un oarecare avantaj. Dupa cum vom vedea in continuare, negrul a ales insa gresit secventa de atac si ... de pe la miscarea 78 a partidei, avantajul a trecut de partea albului.
> Alb 36 (intrebare): Nu este gresit sa impingi intr-o keima ? (raspuns): In acest moment, negrul va raspunde cu 37, iar albul va putea cobori ulterior in sente la A (amenintind captura din B). Daca alb 36 ar fi fost jucat numai atunci cind s-ar fi pus problema supravietuirii grupului sau de aici, atunci raspunsul negrului ar putea fi direct la B, lasind coborirea in A fara efect.
> Alb 38 (intrebare): Poate fi jucat ca in Dia.21 ? Dia. 21 (raspuns): Acest atac (prea) direct este "greoi"; nu lasa nici un fel de potential pentru mai tirziu. Pozitia obtinuta de negru este prea solida si sigura. | Dia. 21
> Alb 38 (intrebare): Alb 38 lasa o slabiciune la A; nu era mai bine sa fi fost jucat ca in Dia.22 ? Dia. 22 (raspuns): Daca albul ar fi jucat miscarea 38 ca aici, ar fi oferit negrului posibilitatea de a raspunde cu secventa care continua in aceasta diagrama; rezultatul este avantajos pentru negru. | Dia. 22
> Alb 40 (intrebare): putea fi jucat cu o linie mai sus, la A ? Dia. 23 (raspuns): Aceasta este o problema pe care profesionistii o analizeaza foarte serios. Kobayashi a gindit 40 min. inainte de miscarea 40 si a considerat ca, daca aceasta miscare ar fi fost jucata pe hoshi-ul central, s-ar fi jucat secventa din aceasta diagrama. Cred ca - avind in vedere pozitia joasa a pietrei notate cu triunghi - negrul nu are de ce sa fie nemultumit. Observati ca aici albul se retrage cu miscarea 7, pe cind in partida a jucat dublu hane. Aceasta schimbare de tactica se datoreaza diferentei intre alb 40 din partida si alb 1 de aici. Daca alb 1 ar fi fost jucat la A sau B, negru ar fi atacat pe latura, la 13 (deoarece ar fi avut la dispozitie extensia de doua linii, la C. | Dia. 23
> Figura 5 (miscarile 41 - 52) | Negru 41 (intrebare): Care este scopul acestei miscari ? (raspuns): San-san (punctul 3-3) este locul cel mai vulnerabil pentru piatra de pe hoshi (4-4). In special atunci cind adversarul a facut dubla extensie pe laturi, de la hoshi, trebuie sa invadezi imediat in 3-3. In aceasta partida, negru ar fi avut probleme mari daca l-ar fi lasat pe alb sa-si intareasca coltul cu o miscare la 43.
> Alb 42 (intrebare): Nu trebuia ca albul sa blocheze "dinspre piatra de extensie cea mai departata", la 43 ? (raspuns): Exista doua reguli pentr a bloca de la hoshi: una spune sa blochezi dinspre extensia cea mai departata; cealalta spune sa blochezi dinspre extensia cea mai inalta. Piatra alba notata cu triunghi este cu o linie mai departata decit alb 40, aceasta fiind insa mai inalta (pe linia a patra). Daca te uiti mai sus de alb 40, latura stinga este mai "adinca" - pentru alb - decit latura de jos.
> Negru 47 (intrebare): Putea negru sa joace 47 ca in Dia. 24 ? Dia. 24 (raspuns): Am ezitat mult pentru miscarea 47 a partidei. Motivul pentru care nu am jucat ca in aceasta diagrama este ca nu mi-ar fi convenit teritoriul solid pe care il obtine albul pe latura de jos, dupa secventa de aici. | Dia. 24
> Alb 50 (intrebare): Putea albul sa dea atari pe sus, la A ? (raspuns): Ar fi fost urmat de captura negrului cu 51, alb B, negru 46 ... dar taria obtinuta astfel nu ar fi lucrat bine in pozitia in care se ajunsese in aceasta partida.
> Alb 52 (intrebare): Putea albul sa dea atari ca in Dia. 25, sa preia sente-ul si sa continue ca in acea diagrama ? (vezi Dia. 25) Dia. 25 (raspuns): Alb 1 de aici nu este chiat atit de "sente"; negrul isi poate permite sa nu raspunda la aceasta mutare. In plus, daca totusi el va captura cele doua pietre, albul va fi pus doua pietre (1 si 2) pentru a lua ceea ar fi luat cu una singura (alb 1 la 2). De asemenea, daca negrul raspunde cu 2 ca aici, urmat de alb A si negru B, albul ar pierde aproximativ 15 puncte (in comparatie cu secventa din partida) ... iar grupul sau exterior nu va ramine totusi cu o forma prea sigura pentru a face ochi. Din contra, secventa jucata in partida a lasat negrul (cu cele patru pietre ale sale) avind o forma inca nedefinitivata pentru a face viata. Diferenta este foarte mare. | Dia. 25
> Figura 6 (miscarile 53 - 68) | Negru 53 (intrebare): Ce s-ar intimpla daca negru ar invada acum la A, ca in Dia.26 ? Dia. 26
> Dia. 26 (raspuns): Daca negrul ar fi invadat cu miscarea 53 ca in aceasta diagrama, Kobayashi planuise sa joace mai intii miscarile 2 si 4 in colt, pentru ca ulterior sa declanseze secventa pina la alb 18 de aici; era convins ca grupul sau se va putea descurca. Daca negru 5 este jucat la 14, albul ar juca 6 la 7 si ar face viata in colt. Motivul pentru care albul incepe cu 2 si 4 este ca, daca ar incepe direct cu 6 (dupa negru 1) nu mai ar mai avea continuare buna in urma raspunsului negru de la 7. Daca dupa negru 1 albul ar juca direct la 7, negru 6 ar obtine prea mult teritoriu. Alb 54:: Din moment ce albul are oricind varianta din Dia. 26 in rezerva, el ar fi trebuit sa joace miscarea 54 a partidei la B (in Fig.6) Alb 54: (intrebare): Putea albul ataca precum in Dia. 27 ?
> Dia. 27 (raspuns): Dupa atacul alb cu 1 de aici si secventa care decurge pina la negru 6, albul nu mai are continuare. Daca alb 5 ar taia ca in Dia.28 ... Dia. 28 (varianta): Dupa secventa de aici, albul captureaza patru pietre dar negrul ia coltul. Schimbul este avantajos pentru negru. |
> Dia. 27 | Dia. 28
> Negru 65 (intrebare): In loc de a juca aici, de ce nu isi asigura negrul grupurile cu secventa din Dia. 29 ? Dia. 29 (raspuns): Daca albul si-ar lega grupurile ca aici, ar putea plonja in teritoriul negru din dreapta/jos fara nici o alta teama. M-am gindit mult inainte de a face miscarea 65. Din pacate am continuat-o cu o gafa oribila - negru 67. Negru 67: Ar fi trebuit sa joc direct la 69 sau ca in Dia.30. | Dia. 29
> Dia. 30: Daca dupa negru 1 de aici albul ar fi continuat cu 2, i-as fi putut ataca grupul cel mare cu 3, 5 si 7; dupa ce lupta s-ar fi incheiat, as fi putut reveni pentru a-mi asigura cele trei pietre din stinga (de pilda, cu secventa negru A, alb B, negru C, alb D, negru E). Alb 68: Aceasta miscare a rasturnat partida, permitindu-i albului miscarile 72 si 74. | Dia. 30
> Figura 7 (miscarile 69 - 80) | Negru 75: Daca as fi atacat ca in Dia.31, cele doua pietre de taietura (3 si 5) ar fi fost capturate cu tesuji alb 6. Dia. 31
> Alb 76, 78 Dupa ce albul a patruns in teritoriul meu cu aceste miscari, stabilizindu-si in acelasi timp grupul sau din centru, sansele mele de a mai putea acorda komi-ul erau nule. Singura sansa pe care o mai aveam era de a-mi folosi cele trei pietre de pe mijlocul laturii stingi, pentru a ataca grupul alb de deasupra lor.
> Figura 8 (miscarile 81 - 87) | Negru 81: (intrebare) Nu putea negrul sa ignore raspunsul cu alb 80 si sa taie la 82 ? (raspuns): Probabil ca a ar fi trebuit sa fac asta. Dupa partida, Kobayashi a spus ca se astepta sa aibe probleme daca as fi jucat acum negru 82. Eram inca sub influenta esecului in atacul grupului sau din dreapta si nu voiam cu nici un pret sa pierd si sansele acestui nou atac; de aceea am jucat 81.
> Negru 87: (intrebare) Nu era mai bine ca negrul sa fi separat grupul alb cu secventa din Dia.32 ? Dia. 32 (raspuns): Dupa secventa de aici, lucrurile nu stau chiar asa cum le-a sperat negrul ... Piatra alba notata cu triunghi il ajuta totusi pe alb; grupul sau de sus nu poate fi omorit. | Dia. 32
> Figura 9 (miscarile 89 - 100) | Negru 93 - 97: (intrebare) Negrul pierde puncte cu secventa 93-97. Nu era mai bine sa fi jucat direct la 99 ? (raspuns): Nu-i chiar asa. Negru 99 (in loc de 93) , urmat de alb 93 ar fi un rezultat mai bun pentru alb decit secventa jucata in partida. Negru 93-97 au fost miscari cu raspuns fortat care au pregatit miscarea 99 (si au adus profit - in ciuda faptului ca albul a apucat sa joace 98 si 100). Negru 99: (intrebare) De ce nu captureaza negrul in ko, la A ? (raspuns): Albul ar fi jucat la B asigurindu-si grupul si obtinind profit. Pierderea teritoriala a negrului ar fi fost mare. Dimpotriva, daca dupa secventa jucata albul nu ar fi capturat cu 100, as fi putut juca la A pentru a-i ameninta viata.
> Figura 10 (miscarile 101 - 110) | Negru 101: (intrebare) De ce nu ataca negrul grupul de deasupra al albului ? ... Iar cu alb 102 - de ce albul nu joaca pe latura, ca in Dia.33 ? (vezi comentariile de la Dia.33) Dia. 33
> Dia.33 (raspuns) Sa incepem cu raspunsul pentru intrebarea legata de alb 102; daca albul s-ar fi aparat jos pe latura (dupa negru 101), negrul l-ar fi executat cu secventa in continuare din aceasta diagrama. Cu alte cuvinte, negru 101 a facut ca miscarile 103 (din partida) si apararea cu alb 2 de aici sa fie miai. Negru a facut mai bine jucind pentru acest miai decit sa fi atacat direct coltul (cu 101) si sa fi obtinut rezultatul numai pe jumatate.
> Alb 110: (intrebare) Nu era mai bine ca negrul sa fi separat grupul alb cu secventa din Dia.34 ? (raspuns): O sugestie foarte inteligenta. Nu cumva ai citit comentariul partidei facut in "Sankei Shimbun" ? Kobayashi a considerat miscarea 110 ca fiind cea mai mare greseala a lui din partida. Daca ar fi taiat ca in Dia. 34 ... (vezi comentariile de la Dia.34) | Dia. 34
> Dia. 34 (raspuns) Daca albul taie cu 1 fortind replica negrului cu 2, inainte ca acesta sa fi apucat sa joace la A, atunci ... dupa alb 3 (110 din partida), negrul ar trebui sa captureze la B iar albul si-ar permite sa joace la C. In acest fel albul si-ar pastra avantajul in partida. Dupa ce negru 111 din partida a fost jucat, taietura albului din aceasta diagrama poate avea alta replica (vezi Dia. 35)
> (Dia. 35): Piatra notata cu triunghi fiind jucata, negrul ar putea replica taieturii cu alb 1 de aici, conform secventei ilustrate in continuare, pina la negru 6. | Dia. 35
> Figura 11 (miscarile 111 - 122) | Negru 111: In acest moment, partida a devenit foarte strinsa. Alb 114 (intrebare): De ce nu conecteaza albul la A, diagonal ? (raspuns): Pentru ca ar oferi negrului o miscare de 3 puncte sente la B. Asa cum s-a jucat in partida, o miscare la B valoreaza numai 2 puncte in gote.
> Alb 120 (intrebare): De ce nu blocheaza albul cu aceasta miscare la C ? (raspuns): Scopul impingerii cu alb 120 este de a juca amenintarea din D (daca albul raspunde cu E) sau a juca 122 daca negrul raspunde cu 121 ... apoi sa atace in F (vezi Dia. 36). | Dia. 36
> Figura 12 (miscarile 123 - 138) | Alb 127: (intrebare): Putea fi jucat ca in Dia.37 ? Dia. 37 (raspuns): Albul nu obtine profit in urma acestei secvente. Pe de alta parte, albul nu poate initia aceasta secventa fara sa inceapa cu schimbul alb 24, negru 25 din Fig. 12 (daca schimbul alb A - negru B din Dia. 37 nu ar fi fost facut, negru 6 ar fi putut bloca la C). Dia. 37
> Alb 138: Este miscarea care a pierdut partida. Alb 138 a fost pusa pe tabla imediat, ca raspuns la negru 137. Ar fi trebuit jucata in contact cu 137, bineinteles, ca in Dia. 38. Dia. 38: Dupa secventa de aici, albului nu i-ar fi convenit probabil hane negru la A, la care ar fi putut totusi raspunde cu B - pastrindu-si cam acelasi teritoriu in colt, ca si in partida. | Dia. 38
> Figura 13 (miscarile 139 - 158) | Miscarea 138 a partidei a insemnat ca, dupa schimbul 141 - 142, negrul si-ar putea permite sa joace 143, alb 144, negru 158 (avind atit 143 cit si 158 in sente); in partida i-a lasat totusi albului miscarea 158. Avind in vedere ca pina in acest moment situatia era aproape perfect ehilibrata, alb 138 a devenit fatala. Din momentul in care negru a apucat sa joace 139 si 145 rezultatul era clar. Alb 146 ar fi putut fi probabil jucat la 147 dar asta nu l-ar fi salvat de la infringere.
> Figura 14 (miscarile 159 - 163) | Figura 15 (miscarile 164 - 179)
> Alb 164 (intrebare): Care ar fi fost rezultatul partidei, daca albul ar fi jucat aceasta miscare ca in Dia. 39 ? Dia. 39 (raspuns): Dupa secventa de aici, dupa ce negrul captureaza o piatra in sente cu miscarile 2 si 4, el conduce pe tabla cu aproximativ 10 puncte (din care trebuie scazut komi) Dupa miscarea negru 179 a partidei, albul abandoneaza. | Dia. 39