> ## Ch'i ching Shih-san p'ien

> - Clasicul Go-ului -

> Cartea contine 12 capitole; a fost scrisa de Chang Ni, un inalt functionar al imparatului Jen Tsung (1023-1063) si a fost editata cindva intre anii 1049 si 1054. Iata primele doua capitole ale acestei carti:

> CAPITOLUL 1
> ( Prezentarea tablei de joc )

> In general, cind te apuci sa socotesti incepi cu numarul unu. Pe tabla de Go exista 360 de intersectii plus una. Numarul unu este suprem si le evidentiaza pe toate celelalte pentru ca el ocupa ultima pozitie si guverneaza cele patru sferturi ale tablei. 360 reprezinta numarul zilelor unui an (lunar).

> Impartirea tablei in patru sferturi simbolizeaza cele patru anotimpuri.
> Cele 72 de puncte de pe circumferinta reprezinta saptaminile anului (anul lunar chinezesc este impartit in 72 de saptamini a cite 5 zile).

> Balanta intre yin si yang este modelul pentru impartirea egala a celor 360 de pietre in negre si albe.
> Liniile tablei se numesc (in chineza) p'ing. Spatiile dintre linii se numesc kua. Tabla este patrata si stabila. Pietrele sint rotunde si mobile.

> Din cele mai vechi timpuri si pina astazi jucatorii nu au avut vreo partida care sa fie asemenea oricarei alte partide. Mereu, fiecare partida in parte va fi altfel. De aceea este nevoie de multa atentie si o gindire profunda. Apoi, daca luam in seama cauzele victoriei sau infringerii, vom atinge noi inaltimi (ale cunoasterii).

> * * *

> CAPITOLUL 2
> ( Calculind sansele )

> Jucatorul de Go isi stabileste pozitia (pe tabla) prin corectitudine si isi tine oponentul in dezavantaj prin putere (a pozitiei sale strategice).

> Cel care a socotit ca va cistiga inaite ca lupta sa fi inceput a calculat foarte mult; cel care socoteste ca va pierde nu a calculat suficient. Cel care nu stie daca va cistiga sau va pierde, chiar dupa ce (totusi) lupta a inceput, nu a calculat deloc.

> "Arta razboiului" spune: "Cel care calculeaza mult cistiga, cel care calculeaza putin pierde. Dar cel care nu calculeaza deloc ?" Daca analizam (jocul) din acest punct de vedere, cauza victoriei sau infringerii devine clara.

> * * *