> # PRIMII PASI

> Despre teritorii Astazi vom vorbi despre scopul principal al jocului: punctele de teritoriu. Dupa cum deja stiti, cel care construieste mai multe puncte de teritoriu, cistiga partida (la aceste puncte adaugindu-se, fireste, si piesele capturate).

> | In diagrama alaturata avem 3 teritorii negre, fiecare a cite 9 puncte. Privind cu atentie, observam ca in centru s-au folosit 16 piese, pe latura 11 iar in colt doar 7 piese, pentru acelasi rezultat de 9 puncte. Concluzia logica este ca in colt se pot construi cel mai usor teritorii iar in centru-cel mai greu.
> | ... Acelasi lucru este valabil si in cazul in care sintem nevoiti sa facem viata cu un grup in pericol. In centrul tablei avem nevoie de cel putin 10 piese, pe latura minim 8 iar in colt numai 6 piese, pentru a construi doi ochi. In concluzie, colturile ofera atit teritoriu cit si siguranta, cu o minima investitie.
> | Haideti sa privim cu atentie diagrama alaturata. Daca albul nu are piese prin preajma, nu toate piesele negre sint necesare pentru a fi siguri ca teritoriul din colt este al negrului si nu mai poate fi invadat.
> | ... De exemplu, aceste piese sint suficiente pentru a asigura 12 puncte in colt iar daca mergem mai departe ...
> | ... Cu doar 2 piese coltul este asigurat !
> | Albul nu poate decit "ameninta" ca intra in colt, dinspre exterior (cu mutarile 1, 3 si 5). Daca negrul apara cu 2, 4 si 6, atunci coltul sau este aproape la fel de mare ca cel din diagramele de mai sus, cu numai 2 piese investite, restul nemaifiind necesare - ele putind fi folosite in alta zona a tablei.
> | Haideti sa analizam o situatie similara, pe o latura a tablei. Sint toate aceste piese necesare ?
> | Raspunsul este, evident, "nu" ! Cel putin 4 piese sint "in plus" si au fost eliminate din structura anterioara. Daca albul nu are piese in imediata vecinatate, teritoriul din diagrama alaturata este neinvadabil !
> | Un maximum de randament se poate obtine cu umai 3 piese ! Nici structura aceasta nu mai poate fi invadata, ci doar redusa dinspre exterior, ca in diagrama urmatoare ...
> | Cam atit poate face albul pentru a micsora teritoriul negru !
> In concluzie, cu doar citeva piese pe liniile 3 si 4 se pot forma "schite de teritoriu" (moyo - in japoneza) care pot deveni pe parcursul partidei teritorii sigure. Linia a 3-a pastreaza foarte bine contactul cu marginea tablei, albul neputind sa se "strecoare" pe dedesubt inauntrul teritoriului negru, asa cum s-a vazut in exemplele anterioare. Sa analizam cu mai multa atentie acest aspect!
> | Aceste piese pe linia a 2-a formeaza o zona absolut sigura pina la marginea tablei, cu un teritoriu de 5 puncte.
> | Aceeasi structura, pe linia a 3-a, formeaza de asemeni un spatiu sigur, dar de 10 puncte de data aceasta ! Imaginati-va un acoperis care este suficient de bine sustinut datorita distantei mici pina la marginea tablei. Daca aceasta distanta creste ?
> | Pe linia a 4-a este formeaza, de asemenea, un teritoriu sigur ! Totusi, daca albul are piese la A si B, el poate intra sub piesele negre cu mutarile C si D, reducind acest teritoriu considerabil. In schimb, daca la A si B sint piese negre, atunci teritoriul negrului este sigur !
> | O structura identica, dar pe linia a 5-a, nu asigura teritoriul situat in aria pina la latura ! Albul poate invada cu usurinta la 1 si apoi evada cu 3. Acoperisul nu a fost sustinut de stilpi puternici si... a cazut.
> In concluzie, liniile 3 si 4 ofera pozitii ideale pentru construirea de teritorii, datorita distantei optime pina la marginea tablei, deci de aici trebuie sa pornim !
> | Iata o situatie ideala; negrul a construit o schita de teritoriu cu numai 4 piese, acoperind in schimb o arie destul de mare. Va rog sa obsevati forma de "acoperis" a celor 4 piese, joasa la margine si inalta la mijloc. Daca cele 2 piese de pe linia a 4-a ar fi fost la A sau B, atunci pozitia celor 4 piese, in ansamblu, ar fi fost prea joasa. Haideti sa studiem o situatie similara ...
> | Si aici avem 4 piese negre, 2 pe linia a 4-a si 2 pe linia a 3-a, dar asezate diferit fata de situatia anterioara. Albul poate reduce teritoriul negru cu mutari la A si B. De aceasta data, structura negrului are forma unui acoperis rasturnat !
> O noua concluzie care se trage este ca piesele mai joase (linia a 3-a) sint mai folositoare la "margine", la granita, iar cele inalte (linia a 4-a) sint mai bine asezate la "mijloc", intre piese joase ! Forma "de acoperis" din diagrama merita retinuta.
> | Daca folosim numai piese "joase" (pe linia a 3-a) pentru construirea de teritorii, acestea vor fi cu siguranta de neinvadat, ca in diagrama alaturata. Totusi, acelasi numar de piese poate fi folosit mult mai eficient, ca in diagrama urmatoare.
> | Iata un teritoriu la fel de sigur ca cel dinainte, cu acelasi numar de piese, dar mult mai mare ! Folosirea combinata a mutarilor joase si inalte (chiar si pe linia a 5-a !) este indicata, formele astfel obtinute sint nu doar mai armonioase dar si mai eficiente.
> Intrebarea care se pune este: cit de departate pot fi piesele noastre pentru a fi siguri ca teritoriul dintre ele nu este invadabil ? Raspunsul depinde de multi factori dintre care unul important este priceperea, forta de joc a fiecaruia.
> | O "extensie" usor de invatat este cea peste 2 spatii, pe linia a 3-a (mutarea 1 in diagrama alaturata).
> | Structura aceasta rezista unui atac frontal, dupa cum se vede in secventa alaturata. Alb 1 este singura mutare care ar putea separa piesele negre, dar negru 2 pina la 6 respinge atacul alb.
> Retineti, asadar, ca "nikken-tobi" (extensia peste doua spatii) pe linia a 3-a este o miscare sigura, greu de separat de piesa de la care se pleaca. * Cam atit despre teritorii; nu ramine decit sa aplicati lucrurile invatate in propriile partide. Data viitoare vom vorbi despre punctele neutre si importanta lor. * * *