> # Ce am invatat ca insei in Japonia

> Aceasta este pozitia in care am ajuns intr-o partida din liga de insei, in 1994. Eu sint cu albele, si urmez la mutare. Pentru inceput va recomand sa nu cititi mai departe, ci privind doar aceasta prima diagrama incercati sa analizati pozitia ca si cum ati fi la mutare, in timpul partidei, cu albul. | Fig. 1
> Fig. 2 | Adversarul meu tocmai a jucat TSUKE in stinga-sus (piesa marcata cu triunghi), pentru a se intari in zona aceea si a preveni un atac al albului impotriva pieselor negre de pe mijlocul laturii de sus (in A). Albul ar vrea in continuare sa joace la B pentru a micsora potentialul negru, foarte mare, de pe latura de jos, amenintind in acelasi timp cele 3 piese negre din dreapta-jos; dar deocamdata nu are timp, zona din stinga-sus este "fierbinte", albul nu poate juca TENUKI deoarece negrul ar continua cu HANE la E. In partida eu m-am gindit in termeni de JOSEKI, anume la continuarile "din carte" ale albului care sint HANE la C sau TSUKE la D.
> Fig. 3 | Alb 1 de aici este una dintre continuarile uzuale ale albului, si este cea pe care am ales-o eu in partida. Dupa secventa pina la alb 7 din stinga-sus, negrul a iesit SENTE si a jucat primul in dreapta-jos. Negrul este in fata la teritoriu si are si initiativa.
> Dia. 1 | O continuare standard pentru alb. Dupa negru 2, cea mai uzuala continuare pentru alb e sa se apere impotriva taieturii, cu A sau B. Alb B pune accentul mai mult pe centru decit pe colt: nepotrivita in aceasta situatie, cind albul are deja un zid in centru.
> Dia. 2 | Dia. 3
> Acesta ar fi un JOSEKI, daca privim strict doar coltul din stinga-sus. In contextul acestei partide, insa, este total nesatisfacator pentru alb, deoarece negrul obtine teritoriu foarte mare in colt, in schimb zidurile albe sint mult prea aproape unul de celalalt pentru a mai avea vreo compensatie. Din acest motiv, in timpul partidei am renuntat imediat a o analiza in amanuntime. Albul are insa o sansa de a-si utiliza zidul deja existent printr-o mutare ingenioasa (vezi Dia 4).
> Dia. 4 Aceasta mutare mi-a fost aratata de Tei Meiko (9 dan), unul dintre instructorii inseilor in acea vreme. | Dia. 5 Cind tabla e goala, e mai bine pentru negru sa se extinda in jos, ca aici. In cazul de fata insa cele 2 piese negre par fara speranta in mijlocul influentei albe.
> Dia. 6 | Daca negrul isi apara taietura la grupul de jos, albul traieste comfortabil in colt. In mod normal, la inceputul partidei albul cedeaza piesa din colt pentru a obtine tarie in exterior. In aceasta partida, insa, albul este deja foarte tare in centru, astfel ca poate lupta cu piesa taiata: grupul negru de jos e izolat intr-o zona de influenta alba, iar sus albul poate taia si ataca cu B. Probabil ca partida ar fi pierduta pentru negru, in aceasta pozitie. (Bineinteles, negrul nu trebuie sa taie cu piesa marcata cu triunghi, daca albul poate rezista astfel..) Greseala mea a fost ca am simplificat prea mult rationamentul, bazindu-ma numai pe variante prestabilite (JOSEKI-uri), astfel ca nici nu am ajuns sa iau in calcul aceasta varianta.
> Ce am invatat de aici: - Go-ul este mult prea complex pentru a putea fi redus la niste retete - fiecare partida de Go este unica, trebuie de fiecare data sa vezi toate punctele cheie, sa stii care-s slabiciunile si punctele tari ale fiecarei zone a tablei, sa gindesti partida pentru tine insuti - JOSEKI-urile pot face mai mult rau decit bine cind sint aplicate orbeste